Isbre

==== Isbreer blir dannet i områder der det gjennom lang tid faller mer snø om vinteren enn det som rekker å tine igjen i løpet av sommeren. Dermed hoper snøen seg opp i tykke lag, og snøkornene blir pakket tett sammen. De små snøkrystallene vokser til større iskrystaller, og etter noen år er snøen omdannet til is. ==== ==== Isbre, ismasse dannet ved snøfall og rim, som under tyngdens påvirkning beveger seg langsomt nedover, lik en seig, plastisk masse. Bevegelse gjør at breen er i stand til å forme landskap. Isbreer er bare noen få steder. Breen finner vi høyt til fjells eller på steder som ligger langt mot sør eller nord. ==== Ved større tykkelse vil trykket føre til at isen blir plastisk og få flytende egenskaper. Bre-is er bygget opp av lag på lag med med molekyler relativt svake bindinger mellom lagene. Når stresset på lagene overstiger bindingen mellom dem, vil laget over bevege seg raskere enn laget under.

I en annen form for bevegelse, kan isbreen dessuten skli mot underlaget, med smeltevann som glidemiddel. Ettersom trykket øker mot bunnen av isbreen, vil også frysepunktet for breen minke og isen smelte.

__**ISBRE TYPER**__
 * Innlandsis-typen et større, vanligvis hvelvet akkumulasjonsområde, hvorfra det utgår flere bretunger. Den skjuler helt grunnen under og er formet så å si uavhengig av det underliggende terrengets former, slik at breskillet og vannskillet ofte ligger på forskjellige steder.
 * Kåpebre (platåbre) dekker et flatt fjellområde og sender brearmer ned til alle kanter.
 * Spitsbergentype større, sammenhengende breområder med oppstikkende fjellrygger, og breformen er sterkt avhengig av terrengformene under.
 * Dalbreer dalsenkning, og har som regel et brattere, skålformet akkumulasjonsområde.
 * Botnbreer er dannet ved at breen har gravd seg bakover og dannet en rund fordypning (botn) i fjellet.
 * Forlandsbreer kommer i stand ved at isen flyter utover en flate ved fjellfoten.

Modellen viser alt som rører seg i en isbre. VIDEO 1: [] VIDEO 2: []